![](https://iasstorage.vecer.com/data/Resources/00/00/00/00/00/00/21/72/92/60/21729260q343A61985142F8DF776BE29049572B36.jpeg)
Trideseta splošna matura je čisto zares zaključena. Včeraj so bili objavljeni rezultati. Razveseljivo je, da jo je opravilo skoraj 97 odstotkov letošnje generacije gimnazijcev, kar je za spoznanje več kot lani. Na podlagi tega je mogoče razpravljati o rezultatih in ugotavljati, kako super je sistem, ki meri uspeh. In res. Preštevamo točke in obenem pa upamo, da točkovanje maturantom odpira vrata na željeni študij.
Letošnja generacija je bila tista, ki je vstopila v srednjo šolo v času korone. Kako jih je zaznamovala, pa ne moremo izmeriti. To je obenem generacija, ki ni doživela valete — pa tudi tista, ki se je v prvem letniku šolala na daljavo.
Stres
Tako kot v prejšnjih devetindvajsetih letih je tudi letošnje maturitetno obdobje zaznamoval stres, ki spada zraven k preverjanju znanja. Letos in nekaj let nazaj sem kot starš spremljala ta stres. Zato lahko rečem, da dijakom to ni pripomoglo k zrelosti. Morda jim je dalo vztrajnost, toda zrelost je nekaj drugega.
Stresa je bilo konec šele včeraj zjutraj. Pomenljiv je podatek, da so bili rezultati objavljeni točno ob 7:00 in da je polovica maturantov pogledala svoje rezultate v prvih desetih minutah!
Resorni minister je zadovoljno oznanil, da je naš način preverjanja znanja dober in da je matura stabilen sistem — sistem preverjanja zrelosti. S tem se lahko deloma strinjam. Matura je res merljiv in stabilen sistem, ne razumem pa, da minister vehementno izpostavlja, da gre za preverjanje zrelosti.
Ponarodela zrelost
Prepričanje, da je matura zrelostni izpit, je ponarodelo. Toda k zrelosti sodi še veliko parametrov, ki jih ne moremo preprosto meriti. Dodati je treba, da so del merjenja znanja tudi načini, ki upoštevajo potrebnost določenih znanj za današnjo družbo.
Zato se mi na trenutke zdi bizarno, da ugotavljamo, da so maturitetne pole za slovenščino precej zahtevne, saj od maturantov pričakujejo zelo kompleksno poznavanje jezika. Ugotavljam pa tudi, da je pismenost študentov, ki imajo maturo že za seboj, vsako leto vse bolj porazna. Osnovnih veščin izražanja v slovenščini ne obvladajo. Maturitetne naloge iz slovenščine so osredotočene na povsem druge kompetence.
Dobrobit družbe
Pred maturanti je obdobje, ko bodo potrebovali veliko znanj in še več veščin, kako jih uporabiti. Morali se bodo sprijazniti, da je umetna inteligenca del naše vsakdanjosti, saj zmore bolje in hitreje rešiti marsikatero nalogo — obenem pa dojeti, da je človek tisti, ki mora to znanje izkoristiti s pridom in v dobrobit družbe.